Vores planet uden mennesker.
Forestil jer, at alle mennesker simpelthen er forsvundet.
Vi fortæller ikke, hvordan det kunne ske, -
- men hvad der sker med den verden, vi efterlader.
I dette afsnit: Skæbnen for vores forsøg på at opnå udødelighed.
Kroppene der efterlades.
Nogle mumificerede. Nogle kryogenisk nedfrosne.
Vil de opnå udødelighed, eller overleves de af andre monumenter?
Se på fremtiden for de ellers så tæt befolkede byer.
Spøgelsesagtige byer der allerede er mennesketomme.
Velkommen til Jorden. Befolkning: 0.
1 DAG EFTER MENNESKET
Det er 1 dag efter mennesket.
Uden mennesker går kraftværker i hele verden i stå.
Lysene slukkes. Ure standser.
Nu begynder kampen om, hvem eller hvad der overlever -
- i en fjendtlig verden i et liv efter mennesket.
Mumier af mange faraoer ligger ikke i grave i pyramider, -
- men under plexiglas i moderne museer.
1 dag efter os, vil temperatur- og fugtsystemerne, -
- der holder det kolde, tørre miljø, hvor mumierne engang lå, gå i stå.
Kroppene i Egypten har klaret sig i over 3000 år.
Hvis forholdene er perfekte, holder de sig sikkert i 3000 år til.
Hvis systemerne på museet går i stykker, går liget i opløsning.
Der er høj fugtighed og sporer fra skimmelsvampe, -
- så de angribes af mug og bakterier.
Hvor længe holder mumierne? vi får se
1 MÅNED EFTER MENNESKET
Det er 1 måned efter mennesket.
Over 100 kroppe, der ligger kryogenisk nedfrosset, -
- er stadig frosne.
Ifølge eksperter tør de ikke efter selv en måned uden strøm.
De holdes ved en temperatur på -196 grader af flydende kvælstof, -
- der ikke behøver elektricitet for at holde temperaturen.
Problemet er, at flydende kvælstof langsomt koger væk.
Da mennesket fandtes, blev der regelmæssigt fyldt op.
Når ingen fylder kølevæske på, begynder kroppene at tø op.
Når de når op på -120 grader, begynder de kemiske reaktioner, -
- og den naturlige nedbrydning tager over.
Inde i cellerne findes der enzymer og væsker.
De brydes hurtigt ned. Cellevægge brydes ned af enzymer.
Når temperaturen begynder at stige, -
- tiltager forrådnelsen.
For disse mennesker er forsøget på at blive udødelige forbi.
Hvis en fremtidig intelligens vil forsøge at genskabe os, -
- finder de ingen hjælp i vores forladte laboratorier.
Der er i øjeblikket ca. 400.000 frosne embryoner alene i USA.
Sammen med æg og sædceller nedbrydes de, -
- når forsyningen af flydende kvælstof slipper op.
Men menneskets dna kan stadig overleve.
320 km over Jorden oppe på den internationale rumstation ISS -
- findes udødelighedsdisken også kaldt Immortality Drive.
Den blev sendt op i 2008 og indeholder dna-informationer -
- fra en speciel gruppe inklusive fysikeren Stephen Hawking, -
- komikeren Stephen Colber! og playboymodellen Jo Garcia.
Spilproducenten Richard Garriott fik ideen, -
- og han mener, at rumvæsener vil kunne bruge dna'et -
- til at genskabe en uddød menneskehed.
Udødelighedsdisken er måske den bedste chance for at bevare arten, -
- men vil den vare for evigt?
3 MÅNEDER EFTER MENNESKET
Mennesket har også opnået udødelighed gennem kunsten.
Al skabe billeder der har holdt i århundreder.
Mange værker kræver beskyttelse i kontrollerede omgivelser.
I vores tid var Michelangelos værker i det Sixtinske Kapel beskyttet -
- af over 32 km rør, pumper, ventiler og ledninger.
For at beskytte freskoerne mod fugt -
- blev luftfugtigheden holdt mellem 50-60 procent.
Luf filtre fjernede mikroskopiske støvpartikler.
Det hele blev styret af computere.
Men uden el
er systemet gået i stå for evigt.
Tre måneder efter os hjælper vores forsvinden faktisk freskoerne.
Uden de to millioner årlige turister -
- forsvinder den menneskelige kropsvarme.
Figurerne i loftet, heriblandt Gud og Adam, -
- er i sikkerhed Indtil videre.
6 MÅNEDER EFTER MENNESKET
Seks måneder efter mennesket.
Naturen angriber nogle af ligene og de efterladte bygninger,
men bevarer andre.
På Ross' Island i Antarktis findes hytterne, der blev brugt -
- af de opdagelsesrejsende Robert Scott og Emest Shackleton.
Med en middeltemperatur på -19 C bliver forrådnelsen bremset
Inden i og uden på er hytterne frosne i tiden.
Med den strenge kulde i Antarktis -
- er der ikke mange af de insekter, der ellers ville ødelægge træet.
Der findes heller ikke svamp eller mug.
På hylderne står der dåser af skinke fra 1917.
Disse dåser holder sig let i 2-300 år til.
Kød hænger på metalkroge og ser spiseligt ud efter 100 år.
I nogle tilfælde har ekstrem kulde bevaret kød i årtusinder.
Ved et Explorers' Club møde i 1928 spiste de mastodontkød.
Den var kommet op gennem isen, og de serverede den til middag.
Jeg spurgte en ven om smagen. Det smagte som råddent kød.
Det lå begravet i isen i 10.000 år, og det var spiseligt.
Antarktis' kulde beskytter ganske vist hytterne i mange år
men folk levede i de varmere områder såsom Houston og Boston.
Der møder menneskets genstande en værre skæbne.
I Bostons havn ligger et af USA's mest berømte skibe.
USS Constitution, der blev søsat i 1797, -
- er verdens ældste krigsskib, der stadig flyder.
Under krigen i 1812 prellede kugler af på skibets tykke træskrog.
Hun fik kælenavnet "Old lronsides".
Selv hun er forsvarsløs, lige som det meste mennesket har bygget.
9 MÅNEDER EFTER MENNESKET
9 måneder efter mennesket skærpes kampen for overlevelse.
I Boston er en militærhistorisk arv ved at tabe sit sidste slag.
Old lronsides' skrog kunne måske modstå kanonkugler, -
- men det tåler ikke vandet, der trænger ind.
Træskibe lækker.
Træ lækker næsten straks. Det krymper, udvider sig og rådner.
På menneskets tid tømte pumper 3400 liter vand per dag.
De pumper gik i stå for måneder siden.
Men vandet alene sænker ikke skibet.
Det kræver en Boston-vinter for at gøre det, fjenden ikke kunne.
Bølger slår ind over dækket og presser hende længere ned.
I en verden uden mennesket -
- kan Constitution flyde i måske et år, måske mindre.
3 ÅR EFTER MENNESKET.
3 år efter mennesket.
Den internationale rumstation kredser stadig over Jorden, -
- men uden konstante justeringer eller hjælp fra rumfærger -
- taber den 3 kilometers højde hver måned.
Når den falder ned fra sin højde på 320 km til under 260 km -
- accelererer omløbsbanens forfald.
Til sidst genindtræder den i atmosfærens friktion, -
- og rumstationen brænder op.
Den brænder op på vej ned.
Det sidste håb for at genskabe den menneskelige art.
Dna'et i udødelighedsdisken viste sig at være dødeligt.
5 ÅR EFTER MENNESKET
5 år inde i et liv efter mennesket.
Ukrudt har forvandlet Bostons historiske gader.
Hvis man ikke vedligeholder rendesten og regnbrønde, -
- slår planter rod i små sprækker i mursten og mørtel.
Bostons Old North Church er under angreb.
Det var her, lygter advarede Paul Revere om invasionen i april 1775.
Nu har naturen angrebet og sejret.
Hvis vinduerne knuses, -
- vil det regne ind. Duer og andre dyr trænger ind.
Og her vil vokse vinranker eller ahorn, -
- der gerne vokser i råddent træ.
20 ÅR EFTER MENNESKET
Det er 20 år siden, at mennesket forsvandt.
Naturen har erobret den subtropiske by Houston.
Texas' højeste bygning rejser sig -
- over en by, der langsomt bliver til den sump, der engang lå her.
Før blev temperaturen holdt på 22 grader, -
- men Houstons store arenaer bliver nu 50 grader varme om sommeren.
De er blevet enorme flagermusgrotter.
"Astrodornes" kunstige græs forsvinder i græs og mudder.
Flagermusene giver deres egne bidrag til økosystemet
Deres afføring, eller guano.
Guano indeholder megen næring.
Der er insekter, der spiser svampe, -
- og rovdyr, der æder de insekter.
25 ÅR EFTER MENNESKET
25 år uden os har ikke været godt for mumierne på museer.
Uden nogen til at regulere varme og fugt slog skimlen til først.
Derefter insekterne.
Mider er nok de første insekter, der ødelægger mumificerede kroppe.
Efter at de har ædt kroppen, begynder de at nedbryde fibrene, -
- så alt bliver til støv.
Store konger såsom Ramses II og Tutankhamon bliver til skeletter.
Da Lenin døde i 1924, -
- mumificeredes hans legeme og blev bevaret i årtier i Moskva.
Processen var en hemmelighed -
- og involverede bade i formaldehyd, ætylalkohol og metanol.
Teknikere beskyttede hele tiden kroppen,-
- fjernede bakterier, lukkede huller i kødet og dækkede mærker.
Kroppen behandles med makeup, så han ser ud som den gang.
Men forrådnelsen under sminken og voksen foregår stadigvæk.
Man kan bremse det, men forrådnelsens går ikke i stå.
Uden nogen fil at passe på det rådner Lenins lige sum faraoerne.
35 ÅR EFTER MENNESKET
Old North Churchs trætårn i Boston er ved at falde sammen.
Det høje klokketårn -
- er mere sårbart for storme end resten af bygningen.
Det vil være det første, der falder.
Den amerikanske revolutions ledestjerne er slukket.
Efter 35 år uden mennesker er kystbyer som Boston blevet ruiner.
Hvordan ved vi det?
Den fremtid er allerede sket næsten 11.000 km fra Boston.
Denne ø var det tættest befolkede sted på Jorden, -
- indtil mennesket forsvandt.
35 ÅR EFTER MENNESKET
35 år efter at mennesket er forsvundet
revner hjem, kontorer
og fabrikker og styrter sammen.
Når naturen tager over.
Det er en fremtid, der allerede er ske! på et afsides sted.
Flere kilometer ud for Japans kyst ligger en ø, -
- der er livløs og forfalden.
Øen er en betonbane, der ligger midt ude i havet -
- med højhuse på. Den er helt tom Ingen bor her længere.
Ingen elektricitet, bevoksning eller noget.
Øen Hashima var en blomstrende kulmineby med tusinder af beboere.
Nu eksploderer de forladte kontorer og hjemme -
- under naturens ubønhørlige hænder.
Øen er blev overladt til elementerne i alle disse år.
Vinden fører havvand op i bygningerne.
Forfaldet er overraskende og utroligt
På grund af forholdene må man ikke besøge Hashima.
I 1890'erne begyndte Mitsubishi at bryde kul på havbund under øen.
I sin storhedstid boede der 5000 arbejdere med familier.
Den største befolkningstæthed på Jorden.
I 1974, da Japan begyndte at bruge olie i stedet for kul, -
- lukkedes minen, og befolkningen blev flyttet til fastlandet.
35 år senere -
- er der intet tilbage udover forfaldne huse og minderne.
Hvordan ser en by ud, når alle menneskene er væk?
Her er Hashima-versionen af livet efter mennesket.
Det er ingen krigszone, men en af hovedgaderne.
Her lå en gang en række forretninger med træluger.
Alt træet er faldet til jorden, og betonen er styrte! sammen.
Metalnettet ligger spredt ud på jorden.
Det er følgerne af 35 års vind og regnvejr.
Dette var et af de travleste steder. Nu er der helt stille.
Disse værelser genlød førhen af legende børns latter.
Nu er der kun rustne rester af deres legetøj.
Skolens legeplads, tilgroet og glemt, er ikke andet end skrot.
Hashima viser, hvad der sker med armeret beton i barske omgivelser.
Hvert år giver tyfoner regn og vindstød på 160 km/t, -
- mens store bølger slår direkte mod bygningerne.
På denne bygning har vi en jernramme og forstærkede dele.
Som I ser, er forsiden beskadiget.
Men ikke bagsiden.
Det viser, at overfladen tager skade af saltvand, vind og regnvejr.
Undersøgelser af betonprøver viser, at de mest udsatte bygninger -
- havde 15 gange højere saltindhold end de andre.
Betonbygningerne gav øen en krigslignende profil -
- og endda et nyt øgenavn: Slagskibsøen.
Hashima kaldes Slagskibsøen, fordi den ligner et på afstand.
Ligheden er så stor, at den blev torpederet af USA's ubåde.
Doutoku Sakamoto boede på øen som dreng.
Hans tidligere hjem ligger på 9. etage i et hus til 300 familien
Dette var vores værelse indtil 1974.
Her boede fem familiemedlemmer.
Der lå mit værelse og derovre var balkonen.
Træfacaderne og balkonerne blev hurtigt ødelagt.
De mange gange og trapper begynder nu at falde sammen.
Trapperne her kaldtes Gigo Kudun, Helvedets Trapper, pga. hældningen.
Hashimas bygninger er højhuse på op til ni etager.
De, der boede her, måtte gå op af sådanne trapper hver dag.
Der var ikke en eneste elevator på øen, -
- så man forstår, hvor navnet kommer fra.
Hashima var tidligere en klippe uden planter ude i havet.
Man skabte et kunstigt samfund her.
Men egentlig er det en klippe -
- midt ude i havet og nu er den livløs igen.
50 ÅR EFTER MENNESKET
Der er gået 50 år siden de sidste menneskers stemmer genlød -
- i gader, gyder og korridorer på Jorden.
Hallo?
Men menneskets ord er ikke helt forstummet.
Da mennesket forsvandt slap titusindvis af papegøjer ud -
- og beholdt de ord og sætninger, som de tidligere ejere lærte dem.
Papegøjer er nogle af de klogeste dyr, sammen med aber og delfiner.
Nogle papegøjer har lært hundredvis af ord og bevarer dem måske.
En papegøje, der slap ud, kan leve i omtrent 60 år.
Det er muligt, at man 50 år senere hører menneskelige lyde i naturen.
Nogle af menneskets ord overlever indtil videre.
75 ÅR EFTER MENNESKET
Tiden og naturen tærer på Bunker Hill Bridge i Boston.
Brotagene af stål og beton holdes oppe af 116 stålkabler i to tårne -
- og krævede konstant vedligeholdelse.
Man maler stålet og ser efter rust.
Man fejer affald væk og renser afløb, for at holde planter og vand væk.
Man forsejler betonen med fugtfortrængende tætningsmaterialer.
Kablerne er dækket af plasticrør for at holde fugt borte.
De beskytter også imod en anden slags tæring.
Fugleekskrementer er ætsende for mange forskellige byggematerialer.
Man indså det først for omkring 20-30 år siden.
Fuglenes klatter indeholder ammoniak og salt.
Blandet med regnvand udløser det en elektrokemisk reaktion.
Det var 20 års fugleekskrementer på stålet af en ottesporet bro, -
- der førte til, at styrtede sammen i 2001.
100 ÅR EFTER MENNESKET
Efter 100 år har vejr og belastning flækket plasten om kablerne.
Stormvand blandet med surt duemøg har ætset stålet.
En efter en knækker kablerne.
Når halvdelen er væk, kan resten ikke længere holde vejbanen oppe.
Længere ned ad kysten i New York -
- over 200 år efter, hun blev givet som tegn på venskab fra Frankrig, -
- holder Frihedsgudinden stadig faklen højt.
Det er den anden, som hun holder højt hævet.
Originalen blev udskiftet ud i 1980'erne under en renovering.
Under den få millimeter tynde kobberbeklædning -
- begynder skelettet at falde sammen.
Stålremmene, der holder kobberet fast på stukturen, giver sig.
Nitterne løsner sig i løbet af 1-200 år.
Det er ikke ude med hende, men uden mennesket er det snart sket.
I Houston har stadionerne stået som subtropiske paradiser i 100 år.
Det kostede 500.000 dollar om året til at vedligeholde Astrodorne.
Verdens første baseball-arena med kuppel.
Efter 100 års forfald flækker og sprækker hele bygningen.
I store stykker begynder den 9000 ton tunge kuppel -
- at regne ned.
150 ÅR EFTER MENNESKET
150 år efter mennesket -
- ser Boston ud som en forladt og overgroet baghave.
På menneskets tid var den bedste udsigt fra John Hancock Tower, -
- den højeste bygning i New England.
Men New Englands vejr har ødelagt bygningens facade.
Rustne stålsøjler fører til et sammenbrud.
Storbyjunglen er nu blot en jungle.
Den forhenværende by giver stadig genlyd af bekendte ord.
Disse papegøjer har ikke været i kontakt med mennesker, -
- men de har arvet visse menneskelige ord.
Men vores sprog er ikke udødelige. Papegøjer kan føre ord videre, -
- men de er ikke vigtige for artens overlevelse.
De ville nok miste mere end 90 procent per generation.
200 år efter det sidste menneske
- er det usandsynligt, at man kunne høre papegøjer efterligne mennesker.
200 ÅR EFTER MENNESKET
I 200 år er vinduerne i Texas' højeste bygning blevet blæst ud, -
- og det indvendige er tæret af regn.
Man må fonrente en ordentlig orkan i Houston hvert 4-5 år.
De forårsager store skader på de fleste høje huse.
Naturens kræfter flår bygningen helt ind til skelettet.
Stålstrukturen kan blive stående 200 år senere. Resten er væk.
Så vil stålstrukturen ruste og falde sammen.
2600 km væk, i New Yorks havn, -
- ligger Frihedsgudindens chance for udødelighed under vandet.
300 ÅR EFTER MENNESKET
300 år efter mennesket rammes Frihedsgudinden -
- af et gammelt problem: Galvanisk tæring.
Hendes fakkelbærende højre arm falder først.
Andre dele følger snart efter.
På havets bund bliver symbolet på håb fremtidens fossil.
Hånden med faklen vil i det fald -
- godt ca. 0,5 m ned i mudderet. Det aftryk kan blive tilbage.
Lige som fodaftryk bevares i mudder og sand.
Mens et ikon forsøger at opnå udødelig på havet bund
kan verdens mest berømte loft knapt nok holde sig oppe.
500 ÅR EFTER MENNESKET
Et halvt årtusinde efter mennesket ser Michelangelos freskoer ned -
- fra det loft, hvor de dækker 1100 kvadratmeter.
Freskoerne er blegnet og revnet pga. temperatur og fugt -
- men i Michelangelos "Dommedag" blegner himlen hurtigere end resten.
Det blå pigment kommer fra lapis lazuli fra Tunesien.
Det var den mest kostbare og skrøbelige farve i renæssancen.
Tre svovlatomer og en elektron beskyttes af aluminium og silicium.
Høj luftfugtighed ødelægger strukturen, så ilt kan trænge ind -
- og gøre det blå til gullig grå.
Man har forsøgt at rense freskoerne og sikre selve kapellet, -
- men efter 500 år er det omsider dommedag.
Væggene svækkes, og tagets hvælving trykker dem fra hinanden.
De ydre støtter giver efter og sætter gang i en kædereaktion.
Når væggene falder sammen, åbnes de som en bog.
Det Sixtinske loft findes ikke om 1000 år eller endda 500 år.
10.000 ÅR EFTER MENNESKET
10.000 år efter mennesket er næsten alle spor af os begravet -
- under planter og sand.
Om 10.000 år ville man kunne se visse ting, såsom pyramiderne.
Men meget lidt af menneskets eksistens -
- ville kunne genkendes uden mennesker.
Planeten er blevet varmere. Også på de koldeste steder.
Også der, hvor Scott og Shackleton byggede deres hytter, -
- vil der begynde at dukke flere planter og måske insekter op.
Organismer begynder at vokse -
- og nedbryder bygningerne.
Om 10.000 år er det usandsynligt, at de stadig står her.
Om 10.000 år har Jorden begravet menneskets byer.
100 MILLIONER ÅR EFTER MENNESKET.
100 millioner år efter mennesket.
I en drøm om udødelighed forsøgte mennesket at efterlade sig spor.
Men de spor er blevet visket ud.
Det, der overlever, er ikke det, som mennesket skabte
men de mineraler, mennesket er skabt af.
Vi har robuste skeletter, der er lige så hårdføre som dinosaurernes.
Vores tænder er endnu bedre og svære at nedbryde.
De dele af os overlever hist og pist.
Dette er menneskets endelige skæbne.
Sammen med broer, de byggede over floder, deres høje bygninger, -
- kunst, arkitektur og bedrifter -
- er de alle blot stumper på jorden.
I et liv efter mennesket.
Tekster: David Ibsen www.sdimedia.com